![komarac](https://d3khoh4ekfpdcq.cloudfront.net/wp-content/uploads/2021/08/PXL_090513_6077694.jpg)
Profesorica Rachel Lowe upozorila je da će se epidemije bolesti koje prenose komarci proširiti na trenutačno nezahvaćene dijelove sjeverne Europe
Bolesti koje prenose komarci šire se svijetom, a posebno Europom, zbog klimatskih promjena, upozorenje je stručnjaka. Insekti šire bolesti poput malarije i denga groznice, čiji je porast ubrzao jer im je globalno zagrijavanje omogućilo toplije i vlažnije uvjete u kojima žive, piše Danas.hr.
Profesorica Rachel Lowe, koja vodi skupinu za globalnu zdravstvenu otpornost u Barcelonskom centru za superračunalstvo u Španjolskoj, upozorila je da će se epidemije bolesti koje prenose komarci proširiti na trenutačno nezahvaćene dijelove sjeverne Europe, Azije, Sjeverne Amerike i Australije tijekom sljedećih nekoliko desetljeća, javlja Guardian.
“Globalno zatopljenje zbog klimatskih promjena znači da prijenosnici bolesti koji prenose i šire malariju i denga groznicu mogu pronaći dom u više regija, s izbijanjima u područjima gdje su ljudi manje imunološki zaštićeni, a sustavi javnog zdravstva nepripremljeni”, kazala je.
Denga se primarno nalazila u tropskim i suptropskim regijama jer niske temperature tijekom noći ubijaju ličinke i jajašca insekata. Dulje vruće sezone i rjeđi mrazevi značili su da je postala virusna bolest koju najbrže šire komarci u svijetu, a uzima maha i u Europi. Azijski tigrasti komarac nositelj je denga groznice i od 2023. godine udomaćio se u 13 europskih zemalja: Italiji, Francuskoj, Španjolskoj, Malti, Monaku, San Marinu, Gibraltaru, Lihtenštajnu, Švicarskoj, Njemačkoj, Austriji, Grčkoj i Portugalu .
Broj slučajeva denga groznice prijavljenih WHO-u porastao je osam puta u posljednja dva desetljeća.
Lowe je dodala da će klimatski slom potaknuti ovo širenje jer suše slijede poplave. “Suše i poplave povezane s klimatskim promjenama mogu dovesti do većeg prijenosa virusa, pri čemu uskladištena voda pruža dodatna mjesta za razmnožavanje komaraca. Lekcije iz prethodnih epidemija naglašavaju važnost procjene budućih rizika od vektorskih bolesti i pripreme za nepredviđene situacije za buduće epidemije”, dodala je.
“Budući da se klimatske promjene čine tako teškima za rješavanje, možemo očekivati da ćemo vidjeti više slučajeva i vjerojatno smrti od bolesti kao što su denga groznica i malarija diljem kontinentalne Europe. Moramo predvidjeti izbijanja i rano intervenirati kako bismo spriječili pojavu bolesti”, naglasila je.
“Napori se moraju usmjeriti na poboljšanje nadzora sa sustavima ranog upozoravanja i odgovora sličnim onima koji se vide u drugim dijelovima svijeta, kako bi se ograničeni resursi učinkovitije usmjerili na područja s najvećim rizikom za kontrolu i sprječavanje izbijanja bolesti i spašavanje života”, zaključila je Lowe, piše Danas.hr.