![Slobodnica: Tvrtka Euro-tim uloila tri milijuna kuna u novo postrojenje za proizvodnju peleta](https://d3khoh4ekfpdcq.cloudfront.net/wp-content/uploads/2022/07/PXL_020217_15475386-1052x526.jpg)
Provjerili smo kakvo je stanje na tržištu, ima li peleta na skladištima tvornica koje ih prodaju, te koja im je cijena
Iako su ljetne temperature i rijetki ni ne razmišljaju o zimi, ipak ima nekih koji se pribojavaju kakve bi cijene mogle biti.
Naime, cijene energenata idu gore, od jeseni će sve biti skuplje, a već sad su drva poskupjela, a za struju je najavljeno da će računi biti veći pa je i novi ministar financija, Marko Primorac, jučer najavio da će se zalagati za to da mjere budu ciljane prema građanima koji imaju lošije imovinsko stanje, piše Jakov Sedlar za Net.hr.
No i cijene drugih energenata rastu. Čitatelji su nam se javili s problemom pred kojim su se našli s nabavljanjem, odnosno kupnjom peleta.
“Pojavio se jako veliki problem s peletom u RH. Naime, peleta nema nigdje za kupiti, nigdje u središnjoj Hrvatskoj. Ako i ima to je pelet loše kvalitete koji ne bi zagrijao ni dvadeset metara kvadratnih, ali po cijeni koja je duplo veća od najkvalitetnijeg peleta koji se mogao kupiti prošle godine”, kaže nam čitateljica.
Mi smo stoga odlučili provjeriti kakvo je stanje na tržištu, ima li peleta na skladištima tvornica koje ih prodaju, te koja im je cijena.
‘Stanje na skladištu je loše’
Kontaktirali smo tvornicu Exco, koja djeluje na području Sisačko-moslavačke županije, koji nam odmah poručuju da su ove godine zabilježili pojačanu potražnju tijekom proljeća.
“Prošle godine u ovo vrijeme je prodano oko 350 tona, a ove godine već oko 700 tona, a prošle godine, s tim da smo mogli nabaviti više robe, vjerojatno bilo prodano i 50 % veća količina”, kaže Igor Radanović, poslodavac Exca.
Ono što nas je iznenadilo je odgovor na pitanje “Kakvo je stanje na skladištu” gdje Radanović iskreno odgovara:
“Stanje na skladištu je loše, naime nemamo niti kilograma. Niti jedan proizvođač uopće ne zaprima narudžbe, a kamoli isporučuje. Ovih dana smo dobili od jednog dobavljača par kamiona koje smo uplatili još u svibnju i isti su prodani tog dana po primitku robe”, objašnjava.
Budući da sve poskupljuje, morali su i peleti. U Excu su peleti koštali 1,73kn/kg, a sada je cijena 2,64kn po kilogramu.
“To bi značilo poskupljenje od oko 50 posto. Ako uzmemo u obzir da je od travnja PDV na pelet skinut s 25 posto na 13 posto, a da nam je za eventualne iduće pošiljke od dobavljača najavljena nova prilično veća cijena, možemo reći da je pelet u posljednjih godinu dana poskupio možda i do sto posto”, govori Radanović.
No, problema s nestašicom peleta imaju i na području Zagrebačke županije. Generalni direktor Euro benza, Nikola Ključar kaže da mu je drago što se netko napokon dotaknuo teme peleta.
“Peleta nema dovoljno, mi kao tvrtka koja se bavi prodajom i dostavom peleta ne dobivamo dovoljno peleta još od kraja prošle godine.
Trenutno uzimamo sav pelet koji možemo kupiti na našem tržištu, a to je samo 25 posto od naših stvarnih potreba”, poručuje Ključar.
Veća cijena peleta
I kod njih je cijena kile bila kao i u Excu. Prošle godine su tako prodavali vreću od 15 kilograma za 26 kuna, ali danas je cijena puno veća.
“Danas je cijena za tu istu vreću 51,30 kn. To su cijene kod nas, kod drugih trgovaca cijene variraju, ali mislim da ste stekli dojam o rastu cijena”, žali se Ključar.
Odlučili smo se obratiti i Ministarstvu poljoprivrede koje nas je odmah preusmjerilo na HUP – Udrugu drvne i papirne industrije i Hrvatskom drvnom klasteru. Oni poručuju sasvim suprotno od onog što su nam tvornice rekle.
“Godinama su proizvođači predlagali brojne aktivnosti za povećanje domaće potražnje, ali nije bilo sluha. Nadalje navike hrvatskih kupaca sve do ove godine, bile su takve da pelet kupuju kada padne snijeg. Sada je u strahu od zime i nedostatku plina, nastala panika, te svi žele kupiti pelet odmah. Dakle, peleta za domaću potrošnju ima sasvim dovoljno. Proizvođači većinom pelet ne drže na skladištu, nego vrše kontinuirane isporuke svojim kupcima”, kaže Ivić Pašalić, predsjednik Udruge drvne i papirne industrije.
Liste čekanja
Pašalić dodaje da hrvatski proizvođači godišnje proizvode oko 550 tisuća tona peleta, a provjerili smo i postoje li tzv. liste čekanja, ali tu tezu pobijaju.
“Procjena je bila da bi nam eventualna lista čekanja samo stvarala neugodnosti i probleme kod kupaca pa smo robu prodavali samo po principu ‘najbržeg kupca’. Kad roba eventualno stigne, tko najbrže reagira, tome i prodajemo”, kažu nam iz Exca.
Dodaju da ne žele ući u situaciju da ljudi ostavljaju narudžbe i novac za nešto što im oni ne mogu garantirati, a na kraju ni isporučiti.
Iz zagrebačkog Euro benza kažu da prodaju isključivo robu koju imaju na skladištu, ali znaju da neke tvrtke imaju liste čekanja.
“Prema informacijama koje imam neke firme imaju liste čekanja, gdje obećavaju kupcima isporuku u listopadu po cijeni koja tad bude!? Osobno mislim da oni sada pune skladište tako da bi mogli prodavati skuplje robu na jesen. S obzirom da je početkom ljeta maloprodajna cijena bila oko 40 kuna za vreću (15 kg), sada je prešla 50 kuna, a na jesen očekujem da će biti 60 kuna i više”, smatra Ključar.
Problem s nabavom van granica
Čitateljica se požalila i na to da mi ustvari imamo jako puno peleta, ali ide u izvoz.
“Preprodavači i proizvođači ne žele prodati sirovinu u Hrvatskoj, nego izvoze van u Italiju i Njemačku. Naš pelet tamo stoji po policama trgovačkih centara, a Hrvati će se smrzavati ove zime. Ja pretpostavljam da Nijemci i oni građani bogatijeg djela EU prelaze na krupa goriva te će se grijati s našim drvom”, tvrdi čitateljica koja je htjela ostati anonimna.
Kaže da su probali kupiti i u BiH, ali oni su zabranili izvoz peleta. Nisu oni jedini, osim njih i Srbija je zabranila izvoz drvnih proizvoda, među kojima pelete. Treba li takvu politiku uvesti i u Hrvatskoj, bivši potpredsjednik Hrvatskog sabora, Ivić Pašalić kaže da izvoze oko 80 posto ukupne proizvodnje jer “nije bilo veće domaće potražnje”.
“Mi smo kao proizvođači činili sve moguće, plaćali kampanje, nudili rješenja prema nadležnim državnim tijelima i javnosti, kako povećati korištenje peleta. Nitko nas nije čuo. U okolnostima dramatičnih promjena u opskrbi plinom, potražnja za peletom i ogrjevnim drvom je dramatično porasla. Istodobno u cijeloj Europi nedostaje peleta,zbog ruske agresije na Ukrajinu, svi lanci opskrbe su poremećeni. Samo u Italiji, našem dominantnom izvoznom tržištu, nedostaje preko milijun tona peleta. To su sve razlozi sadašnjih okolnosti.
S njim se slaže i direktor Euro benza koji tvrdi da se “peleta puno uvozilo iz Ukrajine, a sada je to sve usporilo te se pojavio manjak količina u Europi” te dodaje još jedan problem koji se pojavljuje.
“Ista stvar je i sa ogrjevnim drvetom, Hrvatske šume drvo prodaju na licitaciji, gdje opet kupci iz EU imaju najviše ponude, zbog veće platežne moći i onda se događa da naši građani plaćaju više cijene nego što bi trebali”, tvrdi Ključar.
S druge strane, Radanović poručuje da bi podržao odluku oko eventualne zabrane izvoza, ali ne može previše govoriti jer to zadire u politiku.
Loša kvaliteta peleta?
Na samom početku spomenuli smo da se ljudi žale da kad i pronađu pelete, oni su vrlo loše kvalitete.
Radanović na takve informacije odgovara:
“Što se tiče tvrdnje o lošijoj kvaliteti peleta, to ne mogu komentirati jer mi godinama radimo samo s dva vodeća hrvatska proizvođača jer smo imali ranije lošijih iskustva s kvalitetom.”
Ivić Pašalić smatra da je problem u kupcima.
“Sve ozbiljne tvrtke, proizvođači peleta, imaju certificirani pelet po normi EN plus, neki imaju EN plus A1 – najbolji pelet, a neki EN pus A2 pelet nešto slabije kvalitete. Dakle kupci trebaju obratiti pažnju na te oznake kvalitete”, poručuje Pašalić.
“Mi godinama radimo samo s dva vodeća hrvatska proizvođača jer smo imali ranije lošijih iskustva s kvalitetom”, kažu iz Exca.
Ključar iz Euro benza pak kaže da je “generalno kvaliteta peleta niža, nego prije 10 godina, čak i peleta koji se klasificira pod oznaku A1”.
Za kraj smo svu trojicu upitali što bi građani trebali napraviti ako ne mogu nabaviti pelete, a drva su skupa, struja će na jesen biti još skuplja te na koji način bi se oni trebali grijati.
Ovo su njihovi odgovori u cijelosti:
“Mislim da će i nas zadesiti veliki problemi s grijanjem u zimi, kao i ostatak EU. Cijena energenata je generalno minimalno 100 posto otišla gore. Osobno mislim da ljudi ne bi trebali čekati jesen, nego bi trebali osigurati sredstva za grijanje što prije” kaže Nikola Ključar iz Euro benza.
“Ovo je stvarno veliki problem. Mi kao prodavaonica čak razmišljamo da ubuduće izbacimo pelet kao prodajni artikl, jer on kao egzistencijalni artikl ne podnosi velike marže, a ove godine samo trpimo prigovore i prijetnje kupaca koji ne vjeruju da ih nemamo, ne možemo nabaviti, da ne želimo raditi liste čekanja (pa poslije objašnjavati zašto ih nismo isporučili), a i kad ih dobijemo i pripremimo za dostavu onim kupcima koji imaju sreću da ih ‘ulove’, trpimo uvrede kupaca kako je to “preko veze”, kako čuvamo “podobnima” itd. Nadam se da razumijete kako ova situacija nije niti nama izdrživa i da smo stvarno zahvalni da netko poduzme nešto oko toga da se stvari pokušaju srediti”, poručio je Igor Radanović iz Exca.
“Peleta će biti”, kratko je odgovorio Ivić Pašalić iz Udruge drvne i papirne industrije.
Čitateljica je rekla kako ona trenutno ništa ne može napraviti, da je slala upite i Vladi Andreja Plenkovića, ali odgovor nikad nije stigao.
“Birat ćemo hoćemo li jesti ili se grijati. Prestrašno i pretužno”, zaključila je.
Upit smo poslali i Hrvatskom drvnom klasteru te tvornicama i firmama koje se bave proizvodnjom ili prodajom peleta. Pelet grupa, Euro-tim d.o.o., Pelet-pro, Drvenjača d.d. – svima smo poslali upit na istu temu, ali do objavljivanja ovog teksta nisu odgovorili, piše Jakov Sedlar za Net.hr.